ETF Beograd - Katedra za EES
1. Opšti d-q model asnihrone mašine u prostoru stanja
DA BI DOšLI DO RAčUNARSKOG REšAVANJA PRELAZNIH POJAVA ASINHRONE MAšINE, SLEDEćI KORAK JE ZAPISIVANJE PRETHODNO IZVEDENIH JEDNAčINA ASNIRONE MAšINE U PROSTORU STANJA. MODELI U PROSTORU STANJA SU NAROčITO POGODNI ZA PREDSTAVLJANJE MULTIVARIJABILNIH SISTEMA SA VELIKIM BROJEM ULAZA I IZLAZA I VRLO SU EFIKASNI ZA NUMERIčKE ALGORITME IZRAčUNAVANJA. PRETPOSTAVLJAJUćI DA NEMA ZASIćENJA, USVAJA SE LM=CONST. PRIMENOM JEDNAčINA (28-38), PRETPOSTAVLJAJUćI DA NEMA ZASIćENJA (LM=CONST) I DA JE ROTOR SA KRATKOSPOJENIM NAMOTAJIMA (UDR=UQR=0) DOBIJA SE:
| |[pic] |((39) |
U sistemu diferencijalnih jedanačina (39), koeficijenti imaju sledeće vrednosti:
| |[pic] |((40) |
Za izvedeni sistem diferencijalnih jednačina vektor promenljivih stanja je:
| |[pic] |((41) |
Vektor ulaznih promenljivih je:
| |[pic] |((42) |
Kao izlazne veličine mogu se posmatrati struje statora i rotora po d i po q osi:
| |[pic] |((43) |
Da bi se rešio izvedeni nelinearni sistem diferencijalnih jednačina potrebno je prethodno definisati početne vrednosti promenljivih stanja, tj. njihove vrednosti u trenutku događanja pomerećaja. Do početnih vrednosti se dolazi rešavanjem stacionarnog stanja mašine pre poremećaja. Matematički, stacionarno stanje je određeno jednačinom:
| |[pic] |((44) |
To znači da je stacionarno stanje asinhrone mašine određeno sistemom nelinearnih algebarskih jednačina:
| |[pic] |((45) |
Zamenska šema asinhrone mašine po d i q osi je prikazana na Slici 4.
[pic](a)
[pic](b)
Slika 4 Zamenska šema asinhrone mašine (a) po d osi (b) po q osi
1. Redukovani modeli indukcione mašine
1. STANDARDNI I UNAPREđENI REDUKOVANI MODELI INDUKCIONE MAšINE TREćEG REDA
STANDARDNI REDUKOVAN MODEL INDUKCIONE MAšINE OD TRI JEDNAčINE ZANEMARUJE TRANZIJENTE NA STATORU. SMATRA SE DA SU TRANZIJENTNE POJAVE NA STATORU DOSTA BRžE NEGO NA ROTORU, PA SE PRVE DVE JEDNAčINE SISTEMA PETOG REDA NE POSMATRAJU KAO DIFERENCIJALNE. IZJEDNAčAVAJUćI IZVODE U PRVE DVE JEDNAčINE SISTEMA (39) SA 0, DOBIJA SE STANDARDNI REDUKOVANI MODEL ASINHRONE MAšINE 3. REDA:
| |[pic] |((46) |
Koeficijenti u prethodnom sistemu jednačina su isti kao što su ranije i definisani.
Ovakav model daje dobre rezultate za male poremećaje ali već kod kratkih spojeva i puštanja u rad motora dosta odstupa. Ovakav pristup nije dobar jer zanemaruje fluks u međusobnoj induktivnosti koja je dosta veća od induktivnosti rasipanja. Unapređeni redukovani model se zasniva na zanemarivanju promene fluksa rasipanja rotora i statora. Zamenska šema za izvođenje unapređenog redukovanog modela trećeg reda je prikazan na Slici 5.
[pic]
[pic]
Slika 5 Zamenska T-šema uprošćenog modela trećeg reda indukcione mašine
Parametri definisani na Slici 5 su:
| |[pic] |((47) |
Na osnovu zamenske šeme sa Slike 5, potpuni model asinhrone mašine (model 5. reda) se može definisati kao:
| |[pic] |((48) |
U prethodnom sistemu diferencijalnih jedanačina, koeficijenti imaju sledeće vrednosti:
| |[pic] |((49) |
Uvažavajući da je fluks statora sastavljen od fluksa rasipanja i fluksa magnećenja i zanemarujući promene fluksa rasipanja, prve dve jednačine sistema (48) postaju:
| |[pic] |((48) |
Zamenom prethodne dve jednačine u sistem jednačina (48), dobija se unapređeni redukovani model asinhrone mašine 3. reda:
| |[pic] |((48) |
U cilju analize uticaja uprošćenja modela na odziv asinhrone mašine prilikom poremećaja u sistemu, kao kritični tranzijentni slučaj analiziran je tropolni kratak spoj na krajevima statora asinhrone mašine. Zaključeno je da se uprošćeni model može sa velikom preciznošću koristiti za stacionarna stanja, dok se prilikom trajanja transzijenata mogu primetiti značajna odstupanja. Na sledećim slikama su prikazane relevantne promenljive veličine asinhrone mašine pri analiziranom kratkom spoju u slučaju potpunog i unapređenog uprošćenog modela.
[pic]
[pic]
[pic]
Matematički modeli asinhrone mašine dati u prethodnom poglavlju su opšti, tj. za sve moguće prelazne procese. U ovoj Studiji se kao najkritičniji tranzijent obrađuju kratki spojevi na priključcima mašine kao i prelazni procesi koji su njihova posledica. Takođe, u cilju analize signala u stacionarnom stanju nakon poremećaja, izvršene su analize redukcije napona napajanja asinhrone mašine. Da bi se od opšteg modela došlo do konkretnog modela za određeni kratki spoj, moraju se definisati vrednosti vektora ulaznih promenljivih i zameniti vrednosti u sisteme diferencijalnih jednačina.
U simulaciji trofaznog kratkog spoja posmatrane su greške faznih struja motora koje se javljaju pri variranju koraka integracije od 1µs do 1ms. Sve analize su izvršene za dva različita tipa asinhronog motora kako bi se pokazao uticaj parametara motora na vrednosti analiziranih grešaka. U Tabeli II su dati parametri oba tipa motora.
Tabela II Podaci za dva tipa asinhronog motora
|Parametri motora |AM 1 |AM 2 |
|Nazivna aktivna snaga [kW] |500 |7,5 |
|Nazivni međufazni napon [V] |3000 |380 |
|Učenstanost [Hz] |50 |50 |
|Broj pari polova |1 |6 |
|Moment inercije rotora [kgm2] |44,8 |0,4 |
|Otpornost statorskog namotaja [Ω] |0,173 |0,282 |
|Otpornost rotorskog namota svedena na statorsku stranu [Ω] |0,19 |0,151 |
|Induktivnost rasipanja statorskog namotaja [H] |0,0045 |0,0016 |
|Induktivnost rasipanja rotorskog namotaja [H] |0,0054 |0,00085 |
|Induktivnost magnećenja [H] |0,1846 |0,0473 |
|Moment opterećenja asinhronog motora [Nm] (Mnom) |2794 |57,4696 |
Koeficijent korelacije kod oba tipa motora vrlo malo odstupa od svoje maksimalne vrednosti. To znači da se karakteristike signala skoro u potpunosti podudaraju. Iz tog razloga koeficijent korelacije kao i odnos maksimuma i minimuma signala neće biti prikazivani. Od rezultata odstupanja grafički su prikazani srednja apsolutna greška, srednja procentualna greška i suma kvadrata grešaka. Sve navedene greške su izračunate u odnosu na broj odbiraka čime se vreme trajanja simulacije eliminiše kao uticajni faktor na akumulaciju greške.
Kao rezultati simulacija prikazane su fazne struje statora pri pojavi trofaznog kratkog spoja na krajevima asinhrone mašine tipa 1 (AM1). Zbog bolje preglednosti, talasni oblici struja su prikazani samo za korake integracije od 1, 100 i 1000µs.
Kod u Python-u koji se kuca na vežbi
def sistemjednacina(V, t, p):
"""
Definisanje sistema jednacina 5x5.
Argumenti:
V : vektor promenljivih:
V = [FIds,FIqs,FIdr,FIqr,W]
t : vreme
p : vektor parametara koji konfigurisu u sistemu:
p = [a1,a2,a3,a4,a5,a6,Ws,Uds,Uqs,Mopt]
"""
FIds,FIqs,FIdr,FIqr,W = V
a1,a2,a3,a4,a5,a6,Ws,Uds,Uqs,Mopt = p
# Create f = (FIds',FIqs',FIdr',FIqr',W'):
f = [a1*FIds+Ws*FIqs+a2*FIdr+Uds,
-Ws*FIds+a1*FIqs+a2*FIqr+Uqs,
a3*FIds+a4*FIdr+(Ws-W)*FIqr,
a3*FIqs-(Ws-W)*FIdr+a4*FIqr,
a5*(FIdr*FIqs-FIds*FIqr)+a6*Mopt]
return f
# Upotrebiti fju ODEINT za resavanje sistema dif jednacina
from math import sqrt
from AMdiferencijalna import sistemjednacina
import scipy.integrate
import numpy
import matplotlib.pyplot as plt
# Parametri asinhrone masine:
Ls = 0.0045
Lr = 0.0054
Lm = 0.1846
Rs = 0.173
Rr = 0.19
p = 1
J = 44.8
Un=3000
Pn=500
Ws=314
D = Ls*Lr-Lm*Lm
# Vrednosti parametara vektora p
a1 = -Rs*Lr/D
a2 = Rs*Lm/D
a3 = Rr*Lm/D
a4 = -Rr*Ls/D
a5 = 3*p*p*Lm/(2*J*D)
a6 = -p/J
# Vektor ulaznih promenljivih je u=[Uds Uqs 0 0 Mopt],Udr=Uqr=0 - rotor sa kratkospojenim namotajima:
Uds=Un*sqrt(2)
Uqs=0
Mopt=2794 # nominalni momenat opterecenja
#Izracunavanje nominalnog momenta Mnom=3*Rr*(In^2)/(2*0.012*2*pi*50/p);
#Izracunavanje prevalnog momenta Mpr=p*U^2/(2*Ws*(Rs+sqrt(Rs^2+Ws^2*(L1s+L1r)^2)));
# Pocetni uslovi
# Do početnih vrednosti se dolazi rešavanjem stacionarnog stanja mašine pre poremećaja. To znači da je stacionarno stanje asinhrone mašine određeno sistemom nelinearnih algebarskih jednačina
FIds=0
FIqs=0
FIdr=0
FIqr=0
W= 0
# ODE solver parameters
abserr = 1.0e-8
relerr = 1.0e-6
stoptime = 10.0
numpoints = 10000
# Create the time samples for the output of the ODE solver.
t = [stoptime * float(i) / (numpoints - 1) for i in range(numpoints)]
p = [a1,a2,a3,a4,a5,a6,Ws,Uds,Uqs,Mopt]
V0 = [FIds,FIqs,FIdr,FIqr,W]
# Call the ODE solver.
resenja = scipy.integrate.odeint(sistemjednacina,V0, t, args=(p,),atol=abserr, rtol=relerr)
file=open('resenja_AM.dat','w')
# Print & save the solution.
for t1, w1 in zip(t, resenja ):
stri=str(t1)+' '+str(w1[0])+' '+str(w1[1])+' '+str(w1[2])+' '+str(w1[3])+' '+str(w1[4])+'\n'
file.write(stri)
file.close()
t, FIds,FIqs,FIdr,FIqr,W= numpy.loadtxt('resenja_AM.dat', unpack=True)
# struje
Ids=Lr/D*FIds-Lm/D*FIdr
Iqs=Lr/D*FIqs-Lm/D*FIqr
Idr=Ls/D*FIdr-Lm/D*FIds
Iqr=Ls/D*FIqr-Lm/D*FIqs
#M=3/2*p*(FIds*Iqs-FIqs*Ids) # elektromagnetski momenat
#from numpy import loadtxt
#t, FIds,FIqs,FIdr,FIqr,W= loadtxt('resenja_AM.dat', unpack=True)
lw = 1
plt.plot(t, Ids, 'b', linewidth=lw, label='$Ids$')
plt.plot(t, Iqs, 'g', linewidth=lw, label='$Iqs$')
plt.plot(t, Idr, 'r', linewidth=lw, label='$Idr$' )
plt.plot(t, Iqr, 'y', linewidth=lw, label='$Iqr$')
plt.ylabel('Imotora [A]')
plt.xlabel('t [s]')
plt.legend()
plt.show()
#savefig('two_springs.png', dpi=100)
#plt.plot(t,Ids)
#plt.show()
[pic]
###############################################################
# ..// Osnove Python jezika //.. #
###############################################################
Neke osnovne informacije:
- Interpreterski jezik
- Pisan u C-u i moguce ga je prosirivati u istom jeziku
- Zastupljen na velikom broju platformi
- Komentari pocinju sa #
- Nema blokova BEGIN..END ili {...} vec se blokovi naredbi grupisu "uvlacenjem" koda...
- Nema ; na kraju naredbe
- Source Code Encoding je moguce menjati..npr:
# -*- coding: iso-8859-1 -*-
- Za dodelu vrijednosti koristi se =
- Stringovi mogu biti ograniceni sa 'moj_string' ili "moj_string"
- Viselinijski stringovi mogu biti napravljeni na dva nacina: print "Prva linija\n\
Druga linija"
ili """Prva linija Druga linija"""
- Moguce je indeksirati stringove, npr: Rijec = "Masina"
Rijec[0] # je M Rijec[0:2] # je Ma Rijec[2:4] # je si
Rijec[:2] # prva dva karaktera Rijec[2:] # sve osim prva dva karaktera
- moguce je koristiti negativne brojeve da bi smo indeksirali string s desne strane:
- Rijec[-1] # poslednji karakter
Rijec[-2:] # podlednja dva karaktera
- Funkcija len vraca duzinu stringa
Hint: nije dozvoljena dodjela vrijednosti nekom indeksu..npr: Rijec[0]='M'
###############################################################
# LISTE
###############################################################
- sadrze elemente odvojene zarezom
- elementi nemoraju biti istog tipa a = ['elemen1', 'e2', 111, 222]
svakom elementu se moze pristupiti preko indeksa
a[0] #'element1' a[1] #'e2'
a[-2] #111
- funkcija len() moze da se koristi i na listama
- moguce je kreirati liste ciji clanovi su takodje liste:
a=[1,2,3]
b=[a,'test']
u tom slucaju pristup elementima se obavlja na sledeci nacin: b[0][0] #1
b[0][1] #2
=============================================================
Operatori poredjenja: < > = == != kao u C-u Naredba Print:
b=1
while b IF
... x = int(raw_input("Please enter an integer: "))
... if x < 0:
... x = 0
... print 'Negative changed to zero'
... elif x == 0:
... print 'Zero'
... elif x == 1:
... print 'Single'
... else:
... print 'More'
HINT: primjetiti mogucnost navodjenja vise elif komandi cime se zamjenjuje case ili switch naredba u drugim jezicima...
-> FOR
Za razliku od Pascala gdje se iteracija obavlja pomocu brojeva, u Pythonu se iteracija obavlja preko elemenata nekog niza(liste, stringa):
a = ['cat', 'window', 'defenestrate'] for x in a:
print x, len(x)
-> RANGE() Funkcija
ako je potrebno da se iteracija obavlja pomocu brojeva, koristi se funkcija range() koja kreira listu ciju su elementi brojevi...
1. primjer:
>>> range(10)
[0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9]
2. primjer:
>>> range(5, 10)
[5, 6, 7, 8, 9]
>>> range(0, 10, 3)
[0, 3, 6, 9]
>>> range(-10, -100, -30)
[-10, -40, -70]
3. primjer:
>>> a = ['Mary', 'had', 'a', 'little', 'lamb']
>>> for i in range(len(a)):
... print i, a[i]
...
-> BREAK i CONTINUE
=========================
- break se koristi za "iskakanje" iz najblize for ili while petlje...
- continue se koristi da bi se skocilo na izvrsavanje sledece iteracije u okviru nekog ciklusa...
PASS
=========================
ova naredba ne radi nishta..:) koristi se onda kada je radi ispravnosti sintakse potrebno navesti neku naredbu, a program ne treba da radi nista
###############################################################
# FUNKCIJE
###############################################################
Kljucna rijec def oznacava pocetak definisanja funkcije... def activate_bomb(x):
naredba1 naredba2
Ispod zaglavlja funkcije moguce je postaviti neku vrstu komentara, tzv. docstring...postoje alati koji na osnovu ovih stringova prave html dokumentaciju za svaku funkciju...ovaj docstring je ustvari samo atribut objekta(posto su sve funkcije ustvari objekti) i njegovo
ime je doc :
def activate_bomb(x):
""" Ovo je opis funkcije """ naredba1
naredba2
print ime_funkcije. doc
- ako je potrebno da funkcija vraca neku vrijednost koristi se kljucna rijec return
- moguce je definisati funkciju sa promjenljivim brojem argumenata... postoji nekoliko nacina za to...najcesci je kada kreiramo funkciju i
nekim njenim argumentima dodjelimo default vrijednosti...tako definisana
f-ja moze biti pozvana sa manje argumenata nego sto je definisana...
###############################################################
# LISTE - NASTAVAK
###############################################################
Spisak metoda koje mozete koristiti sa listama:
- append(x) - dodaje novi element na kraj liste
- extend(L) - prosiruje listu sa elementima liste L
- insert(i,x) - ubacuje element x u listu..parametar i odredjuje indeks elementa ispred koga ce se ubaciti x...
- remove(x) - uklanja prvi element iz liste koji ima vrednost x
- del lista[i] - iklanja element iz liste ciji je index i
- pop([i]) - vraca elemenat sa pozicije i + brise ga iz liste... zagrade [] nije potrebno navoditi, one oznacavaju da je parametar i opcionalan...znaci mozemo ga izostaviti lista.pop() ce da vrati i izbrise zadnji elemenat liste
- index(x) - vraca indeks elementa koji ima vrednost x
- count(x) - vraca broj pojavljivanja elementa x u listi
- sort() - sortira listu
- reverse() - "obrce" listu
- filter(funkcija, lista) - vraca listu ciji su elementi oni clanovi liste za koje je vrijednost f-je true
>>> def f(x): return x % 2 != 0 and x % 3 != 0
...
>>> filter(f, range(2, 25)) [5, 7, 11, 13, 17, 19, 23]
- map(funkcije, lista) - poziva se funkcija za svaki od elemenata liste i vraca se lista ciji su elementi vracene
vrijednosti funkcije
>>> def cube(x): return x*x*x
...
>>> map(cube, range(1, 11))
[1, 8, 27, 64, 125, 216, 343, 512, 729, 1000]
- reduce(binarna funkcija, lista) - vraca vrijednost binarne funkcije
za prva dva elementa liste, zatim ponovo poziva funkciju prosledjujuci joj tu vrijednost i sledeci element...tako sve do kraja liste...
>>> def sum(seq):
... def add(x,y): return x+y
... return reduce(add, seq, 0)
...
>>> sum(range(1, 11))
55
###############################################################
# Tuples, nesto kao skupovi u Pascalu
###############################################################
Pored lista i stringova u pythonu postoji jos jedan standardni sekvencioni tip podataka: Tuples... primjer:
>>> t = 12345, 54321, 'hello!'
>>> t[0] 12345
>>> t
(12345, 54321, 'hello!')
>>> # Tuples may be nested:
... u = t, (1, 2, 3, 4, 5)
>>> u
((12345, 54321, 'hello!'), (1, 2, 3, 4, 5))
- u sustini slicno listama...jedna od razlika je u tome sto nije
moguce dodjeliti neku vrijednost odredjenom elementu Tuple-a...ali to je moguce uraditi pomocu par fazona..:) takodje moguce je u okviru nekog Tuple-a ubaciti listu kao jedan njegov element...
###############################################################
# RIJECNICI
###############################################################
Jos jedan vrlo koristan tip podataka koji je ugradjen u python jeste rijecnik...:) u nekim drugim jezicima rijecnici se nazivaju asocijativnim nizovima..Za razliku od sekvencionalnih tipova podataka
koji su indeksirani brojevima,rijecnici su indeksirani pomocu "kljuceva".
Kljucevi mogu biti npr. brojevi ili stringovi...Rijecnik predstavlja skup parova kljuc:vrijednost...s tim da jedan rijecnik ne smije imati vise istih kljuceva...
Rijecnik se kreira na sledeci nacin:
Rec = {'Mladen':'064 555 666', 'Milan':'011 555 777'}
kreirali smo rijecnik koji ima dva elementa...
Rec.keys() - vraca listu definisanih kljuceva rijecnika
del Rec['Mladen'] - brise elemenat rijecnika ciji je kljuc 'Mladen' Rec.has_key('Mladen') - vraca true ili false
###############################################################
# MODULI
###############################################################
Kada definisete neki modul(snimite npr neku funkciju u fajl.py), taj
modul mozete koristiti u nekom drugom modulu ili u glavnom programu... Potrebno je napisati import , bez ekstenzije...
Tada se stvara novi namespace, u kome se nalazi ono sto je definisano u modulu...pa cete tim stvarima pristupati npr. ovako:
ime_modula.f-ja...
Postoji mogucnost da importujete modul na sledeci nacin: from ime_modula import *
...cime ce vam sve iz modula biti dostupno(sem simbola koji pocinju sa _ )...
Svaki modul ima svoju tabelu simbola, koja se koristi kao globalna tabela simbola od strane f-ja definisanih u tom modulu...
SearchPath za module:
1. trenutni direktorij
2. environment variable PYTHONPATH
3. instalacioni dir
Python dolazi sa bibliotekom standardnih modula..detalje obavezno pogledajte u "Python Library Reference"..tamo se nalazi dosta funkcija koje ce vam sigurno biti potrebne...
Npr. mozete koristiti dir(ime_modula) funkciju da bi ste izlistali
sva dostupna imena iz tog modula(znaci imena f-ja, promjenljivih)...
Paketi :
=======================
su nacin organizovanja modula za python i organizovanja
tzv. namespace-ova... npr. ako je ima modula A.B, to bi moglo da znaci da se submodul B nalazi u okviru paketa A... Kao sto organizovanje programa u module, sprijecava konflikte globalnih promjenljivih, tako i organizovanje modula u pakete sprijecava
pojavljivanje istih modula istog imena od strane razlicitih autora...
Npr...ako razvijamo neke biblioteke za rad sa audio podacima, struktura naseg paketa bi mogla izgledati ovako:
Sound/ Top-level package
init .py Initialize the sound package
Formats/ Subpackage for file format conversions
init .py wavread.py wavwrite.py aiffread.py aiffwrite.py auread.py auwrite.py
...
Effects/ Subpackage for sound effects
init .py echo.py surround.py reverse.py
...
Filters/ Subpackage for filters
init .py equalizer.py vocoder.py karaoke.py
...
Prilikom importovanja nekog paketa, python pretrazuje direktorije definisane u sys.path u potrazi za package direktorijem.
init .py fajl je potreban da bi python tretirao navedene direktorije kao pakete... on moze biti potpuno prazan, ali takodje moze sadrzati inicijalizacioni kod za paket...
Korisnici paketa mogu importovati pojedinacne module npr: import Sound.Effects.echo
Ista stvar je mogla biti uradjena i ovako: from Sound.Effects import echo
.......
Postoji jos jedna caka oko importovanja modula/paketa.... moze se pisati: from Sound.Effects import *
to bi trebalo da importuje sve module iz paketa Effects...medjutim ovo moze biti problem na nekim Mac i Windows sistemima...problem je u tome sto python ne zna da li da importuje neku funkciju kao 'Saberi' ili 'SABERI' ili 'SaBeRI'..:)
Za takve stvari postoji mogucnost da se u okviru init .py definise lista all koja ce da sadrzi nazive modula koji ce biti importovani kada se paket importuje pomocu *...npr:
all = ["echo", "surround", "reverse"]
U sustini ne preporucuje se importovanje pomocu * jer to moze da dovede to teze citljivog koda...:)
###############################################################
# INPUT & OUTPUT
###############################################################
funkcija str() - pretvara nesto u string...:)
modul string...sadrzi neke zgodne funkcije za manipulaciju stringovima print string.rjust(str(x),5) - stampa broj x, u polju duzine 5
znakova, s desnim poravnavanjem
postoji i string.ljust() - lijevo poravnavanje kao i string.center() - centralno
postoji jos jedna zgodna funkcija koja stampa numericke vrijednosti sa nulama ispred nje, u zavisnosti koju duzinu polja navedemo...
>>> import string
>>> string.zfill('12', 5)
'00012'
>>> string.zfill('-3.14', 7)
'-003.14'
HINT: ako funkciji print prosledimo vise parametara ona sma stampa blanko izmedju njih...
Kao i u C-u, tako i u pythonu postoji mogucnost da se print koristi na sledeci nacin:
>>> table = {'Sjoerd': 4127, 'Jack': 4098, 'Dcab': 7678}
>>> for name, phone in table.items():
... print '%-10s ==> %10d' % (name, phone)
...
Jack ==> 4098
Dcab ==> 7678
Sjoerd ==> 4127
.......postoji jos dosta fora oko formatiranja izlaza...ali moracate ih traziti po dokumentaciji..:)
###############################################################
# FAJLOVI
###############################################################
open() - vraca fajl objekat, i najcesce se koristi ovako: open(filename, mode)
modovi su: 'r' - read
'w' - write(ako fajl vec postoji bice prvo unisten) 'a' - append
'r+' - read/write
u slucaju da se ne navede mod, bice podrazumjevano 'r'
Kod Windows i Macintosh sistema...postoji i dodatak na osnovni mod otvaranja fajla 'b', koji oznacava da se fajl otvara u binarnom modu: 'rb', 'wb', i 'r+b'.
read(size) - cita zadati niz bajtova iz fajla...ako je size izostavljeno cita se cijeli fajl...oprez...moze vam eksplodirati hard disk ako je velicina fajla duplo veca od vase raspolozive memorije...:)
>>> f.read()
'This is the entire file.\n'
>>> f.read() ''
HINT: primjetite da kada read() stigne na kraj fajla, vraca prazan string readline() - cita jednu liniju iz fajla
>>> f.readline()
'This is the first line of the file.\n'
>>> f.readline()
'Second line of the file\n'
>>> f.readline() ''
readlines() - vraca listu koja sadzi linije fajla write(string) - zapisuje sadrzaj stringa u fajl
tell() - vraca integer koji predstavlja trenutnu lokaciju "fajl kursora"
...to je broj bajtova, racunajuci od pocetka fajla seek(offset, from_what) - sluzi za pomjeranje "fajl kursora"
from_what =0 - poceetak fajla
=1 - trenutna pozicija
=2 - kraj fajla
>>> f=open('/tmp/workfile', 'r+')
>>> f.write('0123456789abcdef')
>>> f.seek(5) # Go to the 6th byte in the file
>>> f.read(1) '5'
>>> f.seek(-3, 2) # Go to the 3rd byte before the end
>>> f.read(1) 'd'
.....................................
f.close() - zatvara fajl
fajl objekti imaju jos metoda, kao npr. truncate()..detalje pogledati u Library Reference...
Pickle Modul
=======================
Stringovi se lako mogu citati/pisati u fajl...ali kada je potrebno neki slozeniji tip podataka zapisati/procitati iz faja ona nastaje frka...u pomoc stize modul pickle..:) on moze bilo koji python objekat prebaciti u njegovu string reprezentaciju i obratno...ovaj postupak se naziva pickling/unpickling..
Kada neki objekat pickling-ujemo...mozemo ga upisati u fajl ili sta god.. Ako imamo objekat x, i fajl f otvoren za pisanje...pickling x: pickle.dump(x,f)
unpickling: x=pickle.load(f)
..........................
postoji jos fazona oko pickling-ovanja...pogledaj Reference Manual...
###############################################################
# GRESKE i IZUZECI
###############################################################
Najcesce greske su sintaksne greske i izuzeci...Sintaksne greske su veoma ceste i njih nema potrebe objasnjavati...
Izuzeci nastaju u toku izvrsavanja programa...njih je moguce "presresti" u toku izvrsavanja programa i odrediti sta da se radi u tom slucaju...
Postoji vise definisanih tipova izuzetaka i na osnovu njih mi lakse
mozemo da "vidimo" sta se desilo i kako reagovati...neki od njih su: ZeroDivisionError, NameError i TypeError...
>>> 10 * (1/0)
Traceback (most recent call last): File "", line 1, in ?
ZeroDivisionError: integer division or modulo by zero
>>> 4 + spam*3
Traceback (most recent call last): File "", line 1, in ?
NameError: name 'spam' is not defined
Sledeci primjer pokazuje kako se moze obraditi jedan od izuzetaka:
>>> while True:
... try:
... x = int(raw_input("Please enter a number: "))
... break
... except ValueError:
... print "Oops! That was no valid number. Try again..."
try klauzula radi ovako:
- prvo se izvrse naredbe izmedju try i except
- ako se ne desi izuzetak, klauzula except se preskace i to je kraj try klauzule
- ako dodje do izuzetka prilikom izvrsavanja try klauzule, ostatak klauzule se preskace, provjerava se tip izuzetka(posle except) i ako on odgovara izvrsava se except klauzula...
- ako dodje do izuzetka koji nije naveden posle except, izuzetak se prosledjuje spoljnoj(outer) try klauzuli...ako ni tamo ne bude
obradjen doci ce do prekida izvrsavanja programa(unhandled exception)
......
try klauzula moze imati vise except klauzula, za razlicite tipove izuzetaka...takodje, moguce je u okviru jedne except klauzule obraditi vise tipova izuzetaka, npr:
... except (RuntimeError, TypeError, NameError):
... pass
U slucaju vise except klauzula, poslednja od njih moze izostaviti tip izuzetka pa se moze koristiti kao dzoker(wildcard)...ovo treba koristiti vrlo oprezno...
import string, sys try:
f = open('myfile.txt') s = f.readline()
i = int(string.strip(s))
except IOError, (errno, strerror):
print "I/O error(%s): %s" % (errno, strerror) except ValueError:
print "Could not convert data to an integer." except:
print "Unexpected error:", sys.exc_info()[0] raise
................
try-except klauzula moze da ima i else dio...on se koristi kada je potrebno da se uradi nesto onda kada se ne desi izuzetak i mora da stoji nakon svih except klauzula:
for arg in sys.argv[1:]: try:
f = open(arg, 'r') except IOError:
print 'cannot open', arg else:
print arg, 'has', len(f.readlines()), 'lines' f.close()
.................
Naredba raise omogucava programeru da "namjerno" pozove neki izuzetak:
>>> raise NameError, 'HiThere' Traceback (most recent call last): File "", line 1, in ?
NameError: HiThere
prvi argument je tip izuzetka, a drugi je opcioni i on predstavlja argument izuzetka...
Korisnicki definisani izuzeci
==================================
Moguce je kreirati vlastiti tip izuzetka...to se radi definisanjem klase izuzetka, koja nasledjuje osnovnu klasu Exception:
>>> class MyError(Exception):
... def init (self, value):
... self.value = value
... def str (self):
... return repr(self.value)
...
>>> try:
... raise MyError(2*2)
... except MyError, e:
... print 'My exception occurred, value:', e.value
...
My exception occurred, value: 4
>>> raise MyError, 'oops!' Traceback (most recent call last): File "", line 1, in ?
main .MyError: 'oops!'
.............................
try klauzula ima jos jednu opcionu klauzulu, koja se koristi onda kada je potrebno obaviti neke operacije bez obzira da li je doslo do izuzetka ili ne...npr:
>>> try:
... raise KeyboardInterrupt
... finally:
... print 'Goodbye, world!'
...
Goodbye, world!
Traceback (most recent call last): File "", line 2, in ?
KeyboardInterrupt
U slucaju kada se desi izuzetak, on se "poziva" nakon izvrsenja finally klauzule....
Finally se obicno koristi kada treba osloboditi neki objekat, bez obzira da li je njegova upotreba bila uspjesna ili ne...
###############################################################
# KLASE I OBJEKTI
###############################################################
Klasa - korisnicki definisan tip podataka...
Objekat - instanca(jedno pojavljivanje) neke klase...
Da bi se sto bolje razumjelo objektno programiranje u Pythonu, neophodno je objasniti sta je namespace a sta python scope...
Namespace predstavlja skup imena objekata neke cjeline...npr. skup ugradjenih imena funkcija(abs() i sl...), zatim
globalne promjenljive u okviru nekog modula...ili lokalne promjenljive u okviru funkcije...
Bitno je znati da ne postoje relacija izmedju imena u razlucitim namespace-ovima...tako je moguce da u dva razlicita modula imamo dvije funkcije istog imena bez ikakve greske...kada zelimo da
koristimo neku od njih, navedemo prvo ime modula a onda njeno ime.
Scope(vidljivost,doseg) predstavlja dio python koda u kome se imenima nekog namespace-a moze pristupiti direktno, znaci bez reference...
Definicija klase: class ClassName:
.
.
.
Gdje statement-x obicno predstavlja funkciju ili atribut klase a zajedno se nazivaju clanice klase...
Kada se definise neka klasa, tada dolazi do svaranja novog namespace-a koji se odnosi na tu klasu i preko koga se pristupa njenim clanicama(metodama i atributima).
Posto je python potpuno objektno orjentisan jezik, svaka definicija klase u stvari presdtsvlja jedan objekat...tako da je moguce pristupati njegovim atributima, kao sto su doc ili ako smo definisali:
class MyClass:
"A simple example class" i = 12345
def f(self):
return 'hello world'
tada je moguce pristupiti MyClass.i ili MyClass.f
Naravno, svrha definisanja klasa jeste mogucnost njihovog instanciranja, tj. pravljenja novih promjenljivih(objekata)...npr:
x = MyClass() cime smo napravili novu instancu(objekat x) klase MyClass
Primjetimo da mehanizam instanciranja funkcionise kao mehanizam pozivanja funkcija...
Ako je potrebno da novonastali objekat(instanca klase) ima neke "default" vrijednosti svojih atributa potrebno je u okviru klase definisati metodu
init ()
Ova metoda se poziva svaki put kada se instancira novi objekat...moze sadrzati i listu parametara ako je potrebna veca fleksibilnost pri stvaranju novih instanci(objekata)...npr:
>>> class Complex:
... def init (self, realpart, imagpart):
... self.r = realpart
... self.i = imagpart
...
>>> x = Complex(3.0, -4.5)
>>> x.r, x.i (3.0, -4.5)
--------------------------
Kada instanciramo neki objekat, mozemo pristupati njegovim atributima i metodama... Ono sto je interesantno jeste da je moguce i definisati nove atribute u okviru postojeceg objekta, iako oni nisu definisani u okviru klase, bas kao sto se
kreira neka globalna promjenljiva...znaci bez prethodne deklaracije...npr:
class MojaKlasa: # definicija klase i = 3
x = MojaKlasa() # definicija objekta te klase x.brojac = 0 # kreiranje novog atributa
del x.brojac # brisanje atributa
--------------------------------------------
Jos neke sitnice koje su bitne kod klasa:
- nazivi atributa "override"-ju nazive metoda, tako da treba biti oprezan kod davanja naziva, te se drzati neke konvencije kako bi se moguce greske izbjegle.
- za razliku od nekih drugih jezika u Pythonu ne postoji "data hiding"...znaci
nije moguce odvojiti koje su clanice klase private a koje public kao u Pascalu npr. Doduse to je moguce uraditi, ali pisanjem C koda, cime se inace python moze prosirivati.
- prilikom pozivanja metoda nekog objekta, kao prvi parametar toj metodi prosledjuje se ime objekta..iz tog razloga obicno se metode definisu tako sto im je prvi parametar promjenljiva self u koju se posle smjesta naziv objekta koji zove metodu...inace,
rijec self nema nekog specijalnog znacenja za Python, to je cista konvencija...
- ako imamo definisanu neku funkciju...tu f-ju mozemo ukljuciti u definiciju nase nove klase vrlo jednostavno:
# Function defined outside the class def f1(self, x, y):
return min(x, x+y)
class C:
f = f1
def g(self):
return 'hello world'
............................
naravno, ovo se ne koristi cesto...i moze dovesti do otezanog razumijevnja koda od strane vasih kolega..:)
- metode neke klase mogu "pozivati" druge metode preko self parametra, npr: class Bag:
def init (self): self.data = []
def add(self, x): self.data.append(x)
def addtwice(self, x): self.add(x) self.add(x)
...............................
Nasledjivanje
===============================
Posto je Python objektno orjentisan jezik, normalno je da "podrzava" nasledjivanje klasa. Bazna klasa - klasa koja se nasledjuje
Izvedena klasa(derivat) - nova klasa koja nasledjuje prethodnu Sintaksa je sledeca:
class IzvedenaKlada(BaznaKlasa1, BaznaKlasa2, BaznaKlasaX):
.
.
.
............................
umjesto bazne klase moze biti i neki izraz, sto je zgodno ako zelite naslijediti neku klasu iz npr. drugog modula: class IzvedenaKlasa(Modul.OsnovnaKlasa)
Izvedene klase mogu da "override"-ju metode bazne klase...znaci ako smo naslijedili klasu koja ima metodu stampaj()...u izvedenoj klasi ova metoda moze ponovo da
se implementira na neki drugi nacin...(za C++ programere: sve metode python posmatra kao virtual)
Ako je u nekim situacijama potrebno napraviti neku strukturu kao sto je Record u Pascalu ili struct u C-u...za to mozete vrlo jednostavno iskoristiti obicnu klasu:
class Radnik: pass
TrenutniRadnik = Radnik() # Kreira prazan record
# Popunimo record nekim podacima TrenutniRadnik.ime = 'Jontra' TrenutniRadnik.plata = 1000
###############################################################
# KRAJ #
# #
# Puno srece u daljem radu... #
###############################################################
................
................
In order to avoid copyright disputes, this page is only a partial summary.
To fulfill the demand for quickly locating and searching documents.
It is intelligent file search solution for home and business.
Related download
Related searches
- disadvantages of etf funds
- list of cannabis etf funds
- vanguard etf list
- what is an etf investment
- etf and inverse etf list
- critical value statcrunch za 2
- ees substitute teacher application
- notes za biology form one
- dpsa gov za vacancies
- ees army evaluation system
- army ees website
- ees army evaluation system log in