ASPECTE PRIVIND REPARAREA DAUNELOR MORALE ÎN ... - UCv
ASPECTE PRIVIND REPARAREA DAUNELOR MORALE
?N JURISPRUDEN?A INSTAN?ELOR NA?IONALE ?I
JURISPRUDEN?A C.E.D.O.
Judec?tor Mitru Carmina
Tribunalul Dolj
After the adoption of the Civil Code in 1865 the question of the moral damages in
the judicial practice of the courts was variously approached, in regard to the political
context and to the ideological considerations that have justified at that the solutions of the
courts.The current judicial practice adopted a mixed restoring systiem for the moral
damages both by non-patrimonial means and by material means, the Supreme Court
sharing the general criteria mentioned by the European Court of Human Rights, according
to which, the damages must present a reasonable proportionality ratio in regard to the
respected social values that need to be protected.
1. Evolu?ia repar?rii prejudiciilor morale ?n doctrin? ?i jurispruden??.
R?spunderea civil? pentru daunele morale s-a conturat pe t?r?m delictual ?nc? din dreptul
roman, prin a?a-numitele delicte private ce erau sanc?ionate cu amenzi (actio in
injuriarum). Aceast? r?spundere a continuat a fi exclusiv delictual? ?i ?n dreptul medieval,
?n care delictele au fost ?mbinate cu p?catele (delictum et pecatum), fiind sanc?ionate, ca ?n
dreptul roman, tot cu amenzi 1. ?n dreptul modern, r?spunderea civil? pentru daune morale a
fost un timp numai delictual?, pentru ca, mai t?rziu, s? se admit? ?i r?spunderea
contractual? pentru daunele morale. ?n dreptul actual din majoritatea ??rilor europene,
daunele morale sunt preponderent delictuale, domeniul delictual fiind domeniul tradi?ional
al daunelor morale, iar r?spunderea civil? delictual? fiind r?spunderea de drept comun ?n
raport cu r?spunderea contractual? pentru daune morale. Dup? intrarea ?n vigoare a Codului
Civil din anul 1865, ?n perioada 1865-1952, jurispruden?a rom?n? a promovat admiterea
repar?rii b?ne?ti a daunelor morale, fiind sus?inut? de doctrin?. Dispozi?iile legale invocate
pentru admisibilitatea repar?rii b?ne?ti a daunelor morale au fost cele ale art. 998 C.Civ.
care reglementeaz? r?spunderea civil? delictual? pentru fapta proprie, ?n temeiul c?rora
orice fapt? a omului care cauzeaz? altuia un prejudiciu, oblig? pe acela din a c?rui gre?eal?
s-a ocazionat a-l repara, ?ntregite cu cele ale art. 999 C.Civ., conform c?rora omul este
responsabil nu numai de prejudiciul cauzat prin fapta sa, dar ?i de acela cauzat prin
neglijen?a sau impruden?a sa. Cum aceste texte legale nu fac distinc?ie dup? cum prejudiciul
este patrimonial sau nepatrimonial, ?nseamn? c? ambele sunt susceptibile de a fi reparate pe
cale b?neasc?, ?n aplicarea principiului ?ubi lex non distinguit, nec nos distinguere
debemus¡± (unde legea nu distinge, nici interpretul nu este chemat a o face).
A existat ?i un text de lege expres ?n Codul penal rom?n din anul 1936 (art. 92,
alin. 2) care prevedea c? desp?gubirile acordate p?r?ii v?t?mate trebuie s? constituie
?ntotdeauna o just? ?i integral? repara?ie a daunelor materiale sau morale suferite ?n urma
infrac?iunii ?i pot fi stabilite, dup? principiile dreptului civil, ?ntr-o sum? global?, ele put?nd
consta ?i ?n sume pl?tite periodic, pe timp determinat, c?nd acestea ar satisface mai
1
I. Albu, Considera?ii ?n leg?tur? cu revenirea jurispruden?ei noastre la practica repar?rii b?ne?ti a
daunelor morale, Dreptul nr. 8/1996, p. 37 ?i urm.
Codul civil rom?n ?ntre tradi?ie ?i reform? la 140 de ani de aplicare
echitabil interesele p?r?ilor. Tot astfel, ?n art. 6, alin. 1 din Codul de procedur? penal? de la
1936 se arat? c? obiectul ac?iunii civile este repararea daunelor materiale ?i morale cauzate
prin infrac?iune.
La vremea respectiv? a fost adoptat un sistem mixt de reparare a daunelor morale,
prin mijloace nepatrimoniale ¨C publicarea hot?r?rii judec?tore?ti de condamnare a autorului
daunei, obligarea celui care a proferat calomnia sau insulta ?ntr-un ziar, de a o retracta ?n
acela?i ziar ¨C ori prin intermediul desp?gubirilor b?ne?ti. Cazurile reprezentative de daune
morale susceptibile de reparare b?neasc? erau atingerile aduse onoarei, cinstei ?i demnit??ii,
actele vexatorii, ca intentarea de procese ?n scopuri ?icanatorii, suprimarea vie?ii celor
apropia?i, leziunile psihice cauzate prin atingerile aduse integrit??ii corporale etc. ?n
perioada 1952-1989 repararea b?neasc? a daunelor morale a fost interzis? de c?tre instan?a
suprem? pe cale de ?ndrumare2, ceea ce a obligat instan?ele judec?tore?ti de toate gradele la
neacordarea unor asemenea desp?gubiri. Motivarea interdic?iei era dictat? de conjuctura
politic?, sus?in?ndu-se c? repararea daunelor morale are la baz? ideea burghez? a
transform?rii ?n bani a suferin?elor morale, ceea ce ar constitui o abatere de la principiile
fundamentale ale dreptului socialist, potrivit c?rora, munca trebuie s? stea la baza oric?rei
?navu?iri. Dup? adoptarea de c?tre Tribunalul Suprem a tezei inadmisibilit??ii repar?rii
b?ne?ti a daunelor morale, legiuitorul a instituit prin Decretul nr. 31/1954 privitor la
persoanele fizice ?i juridice, un sistem de reparare a prejudiciilor nepatrimoniale prin
mijloace nepatrimoniale3.
?ncep?nd cu anul 1990, ?ncet?nd considerentele ideologice care au motivat
interzicerea repar?rii b?ne?ti a daunelor morale, s-a revenit la practica repar?rii b?ne?ti a
acestora. Legisla?ia actual? ?ng?duie un sistem mixt de reparare a daunelor morale, at?t prin
mijloace nepatrimoniale, c?t ?i prin mijloace b?ne?ti4. ?n privin?a criteriilor de stabilire a
desp?gubirilor, instan?a suprem? a fost constant? ?n a decide c? acestea se stabilesc prin
apreciere, ?n raport cu consecin?ele negative suferite de victim? pe plan fizic ?i psihic,
importan?a valorilor lezate, m?sura ?n care au fost lezate aceste valori, intensitatea cu care
au fost percepute consecin?ele v?t?m?rii, m?sura ?n care i-a fost afectat? situa?ia familial?,
profesional? ?i social?. ?n cuantificarea prejudiciului moral, aceste criterii sunt subordonate
condi?iei aprecierii rezonabile, pe o baz? echitabil?, corespunz?toare prejudiciului real ?i
efectiv produs victimei5.
2. Practica judiciar? actuala a instan?elor rom?ne ?n domeniul repararii daunelor
morale raportat? la jurisprudenta Cur?ii Europene a Drepturilor Omului. Revenirea la
practica admiterii repar?rii b?ne?ti a prejudiciilor nepatrimoniale, ratificarea Conven?iei
Europene a Drepturilor Omului ?n anul 1994 ?i ?ncorporarea sa ?n dreptul intern au
ocazionat ?n practic? solu?ii diverse, justificate de multitudinea situa?iilor de fapt cu care
instan?ele judec?tore?ti au fost sesizate. ?n spe?a G.A. ?i I.C., reclamanta l-a chemat ?n
judecat? pe p?r?t, solicit?nd instan?ei ca, prin hot?r?rea ce se va pronun?a, acesta s? fie
obligat la plata unor daune morale de 500.000.000 lei ?i la suportarea de c?tre acesta a
costului public?rii ?n trei cotidiene na?ionale a hot?r?rii. ?n motivarea cererii, reclamanta a
ar?tat c?, urmare a public?rii de c?tre p?r?t ?n cotidianul N. a editorialului ?O doamn?
c?reia i-am putea spune: F?!¡±, i-au fost prejudiciate grav demnitatea, onoarea ?i reputa?ia.
2
Plenul Tribunalului Suprem, Decizia nr. VII din 29 decembrie 1952.
Art. 54, 55 din Decretul nr. 31/1954.
4
E. Lupan ?i D.A. Popescu ¨C Drept civil. Persoan? fizic?, Ed. Lumina Lex, Bucure?ti, 1993, pag. 96.
5
CSJ, Completul de 9 judec?tori, Decizia nr. 89 din 9 iunie 2003; ICCJ, Sec?ia civil?, Decizia nr. 4790
din 18 noiembrie 2003.
132
3
Revista de }tiin\e Juridice
Sec?ia a III-a civil? a Tribunalului Bucure?ti a admis ac?iunea ?i l-a obligat pe p?r?t la plata
c?tre reclamant? a sumei de 50 milioane lei daune morale, precum ?i la suportarea de c?tre
acesta a costului public?rii ?n trei cotidiene na?ionale a hot?r?rii irevocabile 6. Pentru a
pronun?a aceast? solu?ie, instan?a de fond a re?inut c? p?r?tul, prin articolul semnat ?i
publicat, i-a adus reclamantei un prejudiciu moral, expresiile folosite fiind de natur? a-i
afecta acesteia demnitatea, onoarea ?i reputa?ia, fiind astfel ?ndeplinite condi?iile prev?zute
de art. 998 C.Civ.
Curtea de Apel Bucure?ti a men?inut solu?ia instan?ei de fond7, ?mpotriva deciziei
pronun?ate declar?nd recurs ambele p?r?i, reclamanta acuz?nd cuntumul sc?zut al
desp?gubirilor ?n raport de valoarea prejudiciului, iar p?r?tul sus?in?nd c? ?n cauz? nu sunt
?ndeplinite cumulativ condi?iile r?spunderii civile delictuale, deoarece ?n articolul s?u a
prezentat ?n stil pamfletar p?reri cu privire la talentul ?i activitatea publicistic? a
reclamantei, exercit?ndu-?i dreptul constitu?ional la liber? exprimare. Curtea Suprem? de
Justi?ie a respins recursul p?r?tului ?i a admis recursul reclamantei, major?nd cuantumul
daunelor morale la 400.000.000 lei8. Motiv?ndu-?i solu?ia, C.S.J. a re?inut c? stabilirea
cuantumului desp?gubirilor pentru prejudicii aduse onoarei ?i demnit??ii unei persoane
presupune o apreciere subiectiv? din partea judec?torului, care, ?ns?, trebuie s? aib? ?n
vedere anumite criterii obiective rezult?nd din cazul concret dedus judec??ii, gradul de
lezare a valorilor sociale ocrotite, s? aprecieze intensitatea ?i gravitatea atingerii aduse
acestora. Instan?a suprem? a re?inut at?t gravitatea afirma?iilor f?cute de p?r?t
printr-un
mijloc de comunicare ?n mas?, calitatea p?r?tului de jurnalist, de formator de opinie, care
presupune o respectare riguroas? a principiilor de etic? ?i deontologie profesional?, c?t ?i
acoperirea ?n mod just, echitabil ?i echilibrat a prejudiciului.
?n privin?a recursului declarat de p?r?t, Curtea a re?inut c? articolul ?n discu?ie nu
este un pamflet cu caracter satiric, ci un articol prin care p?r?tul ?i-a exprimat ?n mod public
opinia despre ?nf??i?area reclamantei ca femeie, despre calitatea sa de publicist ?i om de
cultur?, neg?ndu-i aceste calit??i, folosind expresii jignitoare, calomnioase ?i vexatorii, f?r?
ca ele s? fie argumentate prin idei, informa?ii ori comentarii critice. S-a argumentat c?
libertatea de exprimare nu este ?i nu trebuie s? fie absolut?, iar dreptul la liber? opinie ?i
exprimare, ca orice alt drept, trebuie exercitat ?n limitele sale fire?ti, neput?nd prejudicia
drepturile ?i interesele legitime ale altor persoane, invoc?ndu-se ?i hot?r?rea Cur?ii
Europene a Drepturilor Omului ?n cauza Lingens vs. Austria.
Astfel, instan?a suprem? stabile?te, cu valoare de principiu, c? aprecierea
judec?torului privind evaluarea daunelor morale este subiectiv?, dar criteriile care au stat la
baza cuantumului desp?gubirilor sunt obiective ?i pot forma obiectul controlului instan?ei
de recurs. Concluzion?nd astfel, Curtea ?mp?rt??e?te criteriul general evocat de instan?a
european?, potrivit c?ruia desp?gubirile trebuie s? prezinte un raport rezonabil de
propor?ionalitate cu atingerea adus? reputa?iei, av?nd ?n vedere, totodat?, gradul de lezare a
valorilor sociale ocrotite, intensitatea ?i gravitatea atingerii adus? acestora 9.
Se impune a eviden?ia faptul c? toate instan?ele civile care au analizat cauza au
stabilit c? modalitatea de reparare a prejudiciului este una mixt?, concretizat? at?t ?n
desp?gubiri b?ne?ti, c?t ?i sub forma public?rii hot?r?rii judec?tore?ti de sanc?ionare a
p?r?tului, ca modalitate de repara?ie nepatrimonial? a daunei suferite. Totodat?, Curtea a
f?cut o serie de aprecieri notabile ?n ceea ce prive?te proba prejudiciului moral, consider?nd
6
Tribunalul Bucure?ti, Sentin?a Civil? nr. 1325 din 16 noiembrie 1999.
Curtea de Apel Bucure?ti, Sec?ia a IV-a Civil?, Decizia civ. nr. 120 din 14 martie 2000.
8
Curtea Suprem? de Justi?ie, Sec?ia Civil?, Decizia nr. 62 din 10 ianuarie 2001, P.R. nr. 4/2001.
9
C.E.D.O., 13 iulie 1995, cauza Tolstoy Miloslovsky vs. Regatul Unit
133
7
Codul civil rom?n ?ntre tradi?ie ?i reform? la 140 de ani de aplicare
c? proba faptei ilicite este suficient?, urm?nd ca prejudiciul ?i raportul de cauzalitate s? fie
prezumate, instan?ele rom?ne deduc?nd ?n mod frecvent producerea prejudiciului moral din
simpla existen?? a faptei ilicite de natur? s? determine un asemenea prejudiciu, solu?ia fiind
determinat? de caracterul subiectiv, intern al prejudiciului moral, proba sa direct? fiind
practic imposibil?. Reprezentativ? pentru tema abordat? este o alt? cauz? ?nregistrat? pe
rolul Tribunalului Bucure?ti, reclamantul V.B. chem?nd ?n judecat? p?r??ii Partidul R.M. ?i
C.V.T., solicit?nd obligarea acestora, ?n solidar, la plata sumei de 200.000.000 lei
desp?gubiri pentru prejudiciile morale cauzate ?i publicarea ?n pres? a hot?r?rii, pe
cheltuiala p?r??ilor. Motiv?ndu-?i cererea, reclamantul a ar?tat c? p?r?tul C.V.T. a publicat
un num?r de materiale denigratoare referitoare la via?a sa privat? ?i la exerci?iul atribu?iilor
sale, ?n calitate de ministru al ap?r?rii na?ionale, fiind calificat ca ?infractor, pu?lama
mioap?, venetic, ?obolan¡±, ?fiind acuzat c? a luat mit? pentru a determina ?ncheierea unui
contract¡±, ?c? a tr?dat na?iunea rom?n?¡±, fapte care ?i aduc grave atingeri onoarei, reputa?iei
?i imaginii sale, afect?nd ?i credibilitatea institu?iei pe care o conduce.
Tribunalul Bucure?ti a admis ?n parte cererea, oblig?nd p?r??ii ?n solidar la plata
sumei de 100.000.000 lei daune morale ?i resping?nd cererea de a publica ?n pres?
hot?r?rea10. ?n motivarea solu?iei sale, Tribunalul a sus?inut c? sunt ?ndeplinite condi?iile
r?spunderii civile delictuale, Partidul R.M., editor al revistelor ?n care au ap?rut materialele
denigratoare urm?nd a r?spunde ?n calitate de comitent care a permis publicarea acestora,
iar p?r?tul C.V.T. urm?nd a r?spunde pentru fapta proprie, ce a constat ?n publicarea
insultelor ?i calomniilor la adresa reclamantului, ?n calitate de autor ?i pentru nerespectarea
obliga?iilor profesionale, const?nd ?n neverificarea articolelor ce se public? ?n revist?, ?n
calitate de redactor-?ef, prejudiciul cauzat const?nd ?n atingerea onoarei, demnit??ii,
reputa?iei ?i prestigiului reclamantului. La aprecierea prejudiciului moral, tribunalul a avut
?n vedere consecin?ele negative ?i implica?iile pe care materialele def?im?toare le-au avut
pe planul social al reclamantului, valoarea nepatrimonial? lezat? ?i ?nsemn?tatea pe care
aceasta o are pentru persoana v?t?mat?, func?ia de?inut? de aceasta, consider?nd c? suma de
100.000.000 lei va permite atenuarea suferin?elor morale cauzate ?i implica?iile ?n circuitul
vie?ii particulare. Resping?nd al doilea cap?t de cerere, respectiv publicarea hot?r?rii de
condamnare, tribunalul a motivat c? finalitatea acoperirii daunelor morale a fost ?ndeplinit?
prin pronun?area hot?r?rii ?nse?i.
Curtea de Apel Bucure?ti a respins apelul declarat de p?r??i, re?in?nd c?, nu
con?inutul ideilor exprimate ?n cauz? atrage natura delictual? a faptelor, ci modul de
prezentare, folosirea abuziv? a dreptului de exprimare prin pres?, limbajul jignitor, de
natur? s? aduc? atingerea onoarei, demnit??ii ?i reputa?iei reclamantului. ?n ceea ce prive?te
cuantumul prejudiciului, Curtea a formulat o apreciere de ordin general, ?n sensul c? acesta
este pe deplin justificat ?i sus?inut de probele dosarului 11. ?n recurs, reclamantul a renun?at
la judecarea cauzei. Din considerentele deciziei Cur?ii se constat? c? aceasta nu s-a raportat
la criteriile acceptate de instan?a european? privind determinarea desp?gubirilor, respectiv
satisfac?ia echitabil? acordat? victimei, ?mpiedicarea realiz?rii, continu?rii sau repet?rii
faptelor d?un?toare. Totodat?, instan?a de fond nu a acceptat sistemul mixt de repara?ie a
daunelor, pecuniar ?i nepecuniar ¨C publicarea hot?r?rii de condamnare. De asemenea, este
de subliniat c?, ?n spe??, dovedindu-se fapta ilicit? ?i prejudiciul moral suferit, vinov??ia
p?r??ilor nu a mai presupus o dovad? suplimentar?. Cum obliga?ia general? de a nu aduce
atingere drepturilor ?i intereselor legitime ale celorlal?i este o obliga?ie de rezultat, este
evident c? atunci c?nd se s?v?r?e?te o astfel de fapt?, vinov??ia exist?, ?n lipsa unor cauze
10
Tribunalul Bucure?ti, Sec?ia a III-a civil?, Decizia civil? nr. 618 din 04 iunie 2001.
Curtea de Apel Bucure?ti, Sec?ia a IV-a Civil?, Decizia civil? nr. 355 din 30 septembrie 2002.
134
11
Revista de }tiin\e Juridice
exoneratoare, leg?tura de cauzalitate dintre fapta ilicit? ?i prejudiciul moral rezult?nd
expres din ?ns??i s?v?r?irea faptei.
?ntr-o alt? cauz?, B.G., avocat, a chemat ?n judecat? Ministerul Public ?n calitate
de comitent, solicit?nd obligarea acestuia la plata desp?gubirilor pentru daune morale aduse
reputa?iei sale profesionale prin fapta prepusului G.T., Procuror General, care, prin
informa?iile lansate ?n mass-media, a creat ?n r?ndul opiniei publice impresia c? cererea
avocatei de a debloca conturile inculpatului pe care ?l ap?r?, ?n scopul de a-?i ?ncasa
onorariul, este ilegal? ?i imoral?, referindu-se la ?tentaculele afacerii Sun Oil¡±. Tribunalul
Bucure?ti a respins ca nefondat? cererea reclamantei 12, motiv?nd ca din interpretarea
articolului rezult? cu certitudine c? autorii acestuia au ob?inut informa?ii generale despre
mersul anchetei, informa?ii date de numitul G.T., Procuror General al Parchetului de pe
l?ng? Curtea de Apel Ploie?ti, dar c? articolul cuprinde ?i interpret?ri personale ale
ziari?tilor. Totodat?, s-a apreciat c?, lansarea ?n mass-media a informa?iei c? reclamanta ar
fi solicitat deblocarea conturilor inculpatului pentru a-i fi achitat onorariul de 100.000 USD
nu este o afirma?ie care s? fi prejudiciat reputa?ia profesional? a acesteia ?i s? o fi expus
dispre?ului public.
Curtea de Apel Bucure?ti a respins ca nefondat apelul declarat de reclamant? 13,
consider?nd c? exercitarea unei activit??i permise de lege, ?n cadrul limitelor dreptului
obiectiv, respectiv fapta de a informa corect mass-media cu privire la un subiect considerat
de interes public, nu poate avea ?n mod abstract ?i nu a avut nici ?n cazul concret analizat,
un caracter ilicit. Instan?a suprem? a respins recursul declarat ca nefondat 14, re?in?nd nu
numai c? fapta la care se face referire ?n ac?iune nu are caracter ilicit, dar ?i c? aceasta nu
este de natur? a-i produce reclamantei un prejudiciu. Totodat?, s-a apreciat c? este lipsit de
relevan?? faptul c? informa?iile prezentate de presupusul p?r?t sunt sau nu de interes public,
?ntruc?t aceasta nu constituie o condi?ie pentru angajarea sau exonerarea de r?spundere
civil? delictual?. Acest ultim ra?ionament este discutabil ?n contextul art. 10, paragraf 1 din
Conven?ie, care, conform jurispruden?ei Cur?ii, garanteaz? at?t libertatea de exprimare, c?t
?i dreptul publicului de a fi informat ?n mod corect despre subiectele de interes public. ?n
spe?a prezentat?, fiind ?ndeplinit? condi?ia ca informa?iile prezentate s? fie de interes public,
este ?nl?turat caracterul ilicit al faptei, ca urmare a dovedirii veridicit??ii acestora, antren?nd
inexisten?a uneia dintre condi?iile r?spunderii civile delictuale, respectiv fapta ilicit?.
?ntr-o alt? cauz? aflat? pe rolul Tribunalului Bucure?ti, reclamantul R.S. i-a
chemat ?n judecat? pe p?r??ii I.B.T. ?i Editura Trustul de Pres? M., solicit?nd instan?ei
obligarea acestora, ?n solidar, la plata de 200.000.000 lei, reprezent?nd desp?gubiri civile
pentru daunele morale produse prin publicarea unui articol cu titlul ?Clasa politic? ?n fa?a
unui nou scandal ¨C a fost R.S. informator al securit??ii?¡±, ?n care era preluat? o informa?ie
din s?pt?m?nalul A.C., publica?ie de satir? ?i umor, f?r? a fi verificat? veridicitatea acesteia.
Instan?a de fond a respins cererea ca ne?ntemeiat? 15, apreciind c? premisa analizei o
reprezint? libertatea de exprimare ce asigur? libertatea opiniei care, ?n orice form? s-ar
reg?si este inviolabil?, iar dreptul de acces la informa?ia de interes public nu poate fi
?ngr?dit. Astfel, informa?ia privind persoana reclamantului are un asemenea caracter,
?ntruc?t acesta ocupa la acea dat? func?ia de pre?edinte al F.P.S., informa?ia viz?nd o
personalitate a zilei, ?n plan economic ?i politic. Totodat?, s-a re?inut c? veridicitatea
informa?iei nu putea fi verificat? pe cale oficial?, ?n condi?iile ?n care, abia dup? intrarea ?n
12
Tribunalul Bucure?ti, Sec?ia a III-a civil?, Sentin?a Civil? nr. 346 din 21 martie 2000.
Curtea de Apel Bucure?ti, Sec?ia a IV-a civil?, Decizia civil? nr. 505 din 06 octombrie 2000.
14
Curtea Suprem? de Justi?ie, Sec?ia Civil?, Decizia nr. 3757 din 18 septembrie 2001.
15
Tribunalul Bucure?ti, Sec?ia a III-a Civil?, Sentin?a Civil? nr. 818 din 29 iunie 2000.
135
13
................
................
In order to avoid copyright disputes, this page is only a partial summary.
To fulfill the demand for quickly locating and searching documents.
It is intelligent file search solution for home and business.
Related download
- dreptul muncii suspendarea contractului de munc ă prin act
- notificare nr catre calculatoare salarizare
- rosu anulat
- domnule inspector Şcolar general ă isj tr
- aspecte privind repararea daunelor morale În ucv
- raport stiintific pentru perioada 20 07 2010
- contract de munca pe perioada nedeterminata engleza
- 02 determinismul travaliului
- recepȚionat agenția națională pentru
- termeni şi condiţii generale de afaceri schrauben gross