AL. CIstELECAN Reportaje de dincolo
Tendresse oblige
Al. Cistelecan
Reportaje de dincolo
Foarte hrnicu (ba chiar un pic prea foarte), Ofelia participarea afectiv/compasional a Ofeliei. ?n scenariul crii,
Prodan vine ?n fiecare an cu un nou volum (c?nd nu cu mai acesta e actul strict contemplativ, o focalizare pe tem, inut
multe ? i asta fr a mai socoti i reeditrile, care-s, firete, ?nc ?n ,,exterioritate".
semn de bun succes). Ce-i drept, nu-s volume cu repetiie, iar
Abia al doilea ciclu relev c?t de participativ era, ?n rea-
redundanele de atitudine sunt doar at?tea c?te s garanteze o litate, sintaxa notaiilor indiferente din primul; pentru c aici
evoluie cu unitate i-n cadrul unei uniti. Ofelia mizeaz de reportajele sunt din interiorul trecerii peste Styx, iar poemele
fiecare dat pe o alt idee imaginativ, imagineaz oarecum vorbesc de familiarizarea cu moartea: ,,acum o s ?notm ?n apa
?n cicluri i se mut din csu ?n csu, schimb?nd decorul cea neagr. nu vezi c?t/ linite poate fi ?nuntru? uneori ?mi uit
simbolic. La at?tea mutri (care-n parte-s i permutri de vizi- trupul/ afar i atunci ?i simt mai aproape. iar apa asta e nea-
une) nu-i de mirare c-n cele din urm a ajuns, de la lirismul gr/ de la durerea morilor. ei vin i pleac ?n fiecare/ noapte.
cu verv ludic din Elefantul din patul meu, la ,,poezia neagr" luna intr dup nori i atunci ei se dezbrac lent,/ ?ntr-o tcere
din Cluza* (Editura Cartea Rom?neasc, Bucureti, 2012). ?nfiortoare i ?i spal durerile. apoi/ pleac fr s priveasc ?n
A fost o mutare din aproape ?n aproape, ca i cum poeta ar fi urm. se zice c cine ?ntoarce/ i o secund capul rm?ne pri-
trebuit s treac, din cerc ?n cerc, printr-un ciclu de agravare zonier aici, aa ca noi./ aa ca trupurile noastre ?not?nd singure
tematic p?n s ajung la actualele ,,variaiuni pe tema morii," ?n apa/ cea neagr ?n timp ce noi, dei aproape, nu ne gsim/
cum le numete Ion Pop pe copert. Aceast reciclare tematic niciodat linitea" (Apa neagr). E o schi de traseu dantesc, un
?n grav nu e fcut ?ns printr-o retoric speriat de propri- proiect de cltorie dincolo; un fel de rit de trecere cu mrturii
ile teme, printr-o retoric de alarm, ci ? spre a-l mai cita o directe i din partea cealalt. Strinul de sus e ciclul acestor mr-
dat pe Ion Pop ? ,,pe un ton neutru" i ,,?ntr-un decor realist- turii din cellalt tr?m, din ipostaza de sub pm?nt: ,,locuitorii
minimalist". Dar nu fr un scenariu de asumare progresiv a par s nu cunoasc ura/ ?i vd clip de clip de treburile lor/
temei: cele patru cicluri ale volumaului Ofeliei (Scurt-metraje, aici e at?ta linite ?nc?t m simt ca acas/ c?teodat parc ?mi
Strinii dintre lumi, Strinul de sus i Oameni de nicieri) sunt, este dor/ de lumea de sus dar imediat simt/ ura i nelinitea
de fapt, stadii de interiorizare a temei morii, oarecum metodic oamenilor/ m scutur ca de un vis ru/ privesc ?n jurul meu/
aranjate.
locuitorii lumii de dedesubt/ umbl cu grij prin preajma mea/
?n cel dint?i, Ofelia face pe reporterul de sinucigai, ca i cum a fi un oaspete de seam/ eu le spun c aici este casa
,,relat?nd" ?ntr-o poetic descriptiv, insensibil i alb, inci- mea/ ei ?mi z?mbesc apoi ?i vd de treburi/ la fel de firesc de
dente fatale (?ntr-o, probabil, premeditat morfologie a sinu- parc acum a fi unul de-al lor" (Un oaspete de seam). Morala
ciderilor). Reportajele sunt migloase, nemiloase, de fapt, ?n e, poate, prea transparent: tandreea care lipsete lumii de
acuitatea cu care noteaz toate amnuntele scenei i gestului: sus prisosete celei de dedesubt. E un fel de a contura infer-
,,Se urc pe pervazul ferestrei. Tremura/ ?n halatul alb, subire, nul existenial printr-o opoziie care denun radical cinismul
fr cordon./ Privea doar ?n sus. C?teva secunde/ i totul va disp- celor vii. E mai bine (mult mai bine) dincolo: e propoziia din
rea. Aa cum dispar/ visele rele c?nd mama m m?ng?ie pe frunte.// subtextul ciclului, schimb?nd, astfel, locul infernului. Secvenele
?ntinse un picior ?n gol, apoi ?l retrase/ cu team. E o zi fru- finale pun ? abia acum limpede ? ?n lumin structura de para-
moas, z?mbi i z?mbetul/ ei prea din alt lume. ?i desfcu bol a ?ntregului volum; cci aa e construit Cluza Ofeliei:
larg/ braele, se ?ntoarse cu spatele i se ls/ ca prin vis s cad. ca o parabol (poate uor cam demonstrativ; se-nt?mpl, ?ns,
C?teva secunde/ i trupul ei se izbi greoi de pm?nt" (O zi fru- la volume cu concept).
moas). Toat suita e o parad de victime ce dispar ?ntr-o insen-
sibilitate general (natura e, de fiecare dat, cinic de idilic); * Ofelia Prodan, Cluza, Editura Cartea Rom?neasc,
frigiditatea notaiilor le crete acuitatea ? iar aceasta e, de fapt, Bucureti, 2012.
2
................
................
In order to avoid copyright disputes, this page is only a partial summary.
To fulfill the demand for quickly locating and searching documents.
It is intelligent file search solution for home and business.
Related download
- isabel allende carti gratis
- francois rabelais biblioteca
- pdf7561 revista 22
- ne‑a povestit bineînţeles cum îşi petrecuse
- adina si ilie medrea alexandru grozuta
- e mail 19 octombrie ziua juristului În ţara noastră
- i cuvânt înainte la cunoaşterea lume
- al cistelecan reportaje de dincolo
- christopher marlowe tragica istorie a doctorului faust
- e mail dreptul pravo la mulŢi ani