Cîte-va gîndivî asupra faptelor omeneşti.
Privim ca abonai pe Dni? ce vor bine vroi a primi
dou numere unul dup altul.
C?teva g?ndiv? asupra faptelor omeneti.
(sf?rit).
Am vorbit de fapte rele. -- Ce ?nsemneaz ?nse fapt rea i fapt bun ? Ce ?nsemneaz drept i nedrept ? Au oare aceste vorbe o temelie bine aezat, ori s?nt numai nite vorbe, cari nu au nici o legtur cu ce^v? real? --Tre buie s cutm a lmuri aceasta, cu at?t ma? mult cu c?t muli cred c fac mare lucru, susin?nd c drept i ne drept, bun i reu nu se afl ?n lume; c prin urmare de geaba se ma? caut ?n lume binele, degeaba se ?ncearc unii a aeza societatea pe temelii drepte!
Dac privim o fapt omeneasc ca un fenomen fr s g?ndim c ieste fcut de un om ce face parte din societate, de sigur c nu vom gsi vre o deosebire ?ntre o fapt bun i o fapt rea. Tot o micare a prti celelor de materie ieste i una i alta; aa dar din acest punct de vedere tot aceea ieste a sfarm cu o lovitur o p?eatr pr? capul unui om; tot aceea a lucr cev? cinstit, or? a necji la spargerea unei lzi strine, etc. -- Deci ieste un lucru foarte uor de ?neles c binele, dreptul, etc. n'au fiin ?ntr'un chip absolut i nu? o dovad de p trundere filosofic a susinea asemenea lucruri. Dar a pretinde c tot aa ieste i pentru societatea omeneasc, nu numai c nu? dovad de mare ptrundere, ci din contra ieste cea ma? greit generalizare, o deplin ne cunoatere de ceea ce ?nsemneaz societate.
Din cele zise urmeaz c faptele omeneti luate ca sim 19
-- 242 --
ple fenomene nu pot fi deosebite ?n privina valore?. -- Re m?ne de dovedit c nu tot a ieste, c?nd ?? vorba de societate.
Societatea ieste ?n sine ceva egoist.--Cci ?n ade vr pentru ce se formeaz o societate ? -- Pentru a putea dur ma? mult, pentru a se putea opune ma? uor pri cinelor strictoare. * ) -- 0 societate nu gsete reu de a nemici pe altele, numa? ca s poat ?ea dura, i ?n a ceast lupt or? ce mijloc se ?ntrebuinaz; aice ?n ade vr se potrivete zicerea: ,,scopul teart mijloacele." In aceast privin de sigur c nu vom pretinde moralitate!
Societile s?nt ?n lupt cr?ncen i nic? nu se poate s fie altfeliu. -- Cine n'ar r?de de acela care ar strig ?n contra mijlocului barbar de a omor? prin otrav or ganismele cari produc frigurile? Acel care ar gsi un mijloc, or? c?t de crud, de a nemici germenii cari? pro duc anghina ar fi neuitat ca binefctoriu. al omenire?, ?ear de acele organisme ar fi socotit (dac ar putea ?ele face aceasta) ca fiina cea ma? crud, i ?n adevr acel om ar fi bun pentru societatea omeneasc i reu pentru ceealalt, societate.
Dec? binele i reul, dreptul i nedreptul, s?nt cu to tul relative.
Dac cercetm inse lucrurile ?nluntrul societe?, g sim mijlocul de a deosebi binele i reul, dreptul i ne dreptul.--Ceea ce ajut la pstrarea societe?, ?este bun; ceea ce ?mpiedic aceasta ?este reu. >-- Fiindc societatea tinde a dur c?t ma? mult, * * ) trebuie cercetate cu luare
* ) Nu vorbim aice despre chipul cum s'a ajuns la formarea deose bitelor fel?ur? de societi, cari.le au fost pricinele conductoare la acest fel?u de grupare a materiei; judecm un fapt sv?rsit. -- Nu zicem c societatea se formeaz de o dat cu scop ; ?ncetul cu ?ncetul se ajunge la/orinarea societe? i apo? se vede i scopul.
* * ) Chiar i acei cari? zic c nu le pas de va dur sau nu socie tatea, tot in la aceasta de vreme ce ch?ar pe d?ni? singuri se pstreaz i ?eau parte la foloasele societe?. Un asemenea om c?nd zice c nu ine ca sfie sau s nu fie societate, vorbete numa? ca s vorbeasc, fr ca faptele s se potriveasc cn vorbele.
-- 243 --
a minte toate cele ce se potrivesc cu acest scop, pentru ca s se fac, d?ndule nume de fapte bune, drepte, mo rale ; de asemeuea trebuie de ?nlturat lucrurile contrarii, numindule fapte rele, nedrepte, nemorale. *)?
Ieat cum din interesul societe? urmeaz ?mprirea faptelor omeneti.
Din aceast pricin morala materialist are o teme lie mult nia? statornic de c?t or? ce alt moral. -- Mo rala ?ntemeiat pe Dzeu cade ?ndat ce se dovedete ne fiina lui; singur morala materialist va dur c?t i so cietatea, cci singur ?ea urmeaz din natura lucrurilor, singur ?ea ieste ?ntemeiat tiinific pe cercetarea lume? i a fenomenelor ce se produc ?n ?ea. -- Or? ce ar zice teitn, morala materialist ieste i ma? sigur i mal?nnalt de c?t a lor. Nu se face metafizic, nu se primete ca dovedit ceea ce nu ieste, se cerceteaz lucrurile, mersul lor i apoi ?n chip foarte simplu i adevrat se arat ce urmeaz din fapte, ?ear nu din ?nchipuiri.
S privim acuma faptele omeneti din alt punct de vedere. Ieste oare cu putin s sporeasc puterile oari se afl ?n lume! De sigur c nu. -- Am spus ma? ?n urm c ?n lume nu se afl de c?t materie ?n micare i gol nemrginit; puterile nu s?nt de c?t felurite micri ale materiei. Apoi socotind materiea ca mrginit (cel pu in grupa din care facem parte) i c?timea de micare de asemenea neput?nd fi alt feliii de c?t tot mrginit, de sigur c i suma de puteri trebuie s fie mrginit; aa dar numai,feliurputerilor poate s se schimbe, ca s a vem ma? mult una sau alta, dar c?timea total de mi care i prin urmare de puteri, ieste aceea?.
Din cele zise urmeaz c nu trebuie s ateptm pu teri nou ca s fac mersul societe? ctr scopul su ma? uor, tot acelea? puteri i ?n aceea? c?time, cum
* ) Se ?nelege ca aice nu vorbim despre chipul cum se ajunge mal
bine la scopul omenire?, nici cum se potrivete binele, individual cu binele social.
s?nt de un timp nemrginit, lucreaz la mersul societe? numa? chipul de ?ntrebuinare se poate schimba. Aice gsim cheea organizrilor sociale. -- Nu? vorba de a mri puterile, ci de a ti a le ?ntrebuina! -- Puterile s?nt i ar putea s fie societatea de zece i de o sut de or? ma? fericit i ma? ?naintat tot cu aceste puteri, numa? c?t altfeliu. ?ntrebuinate. -- Aa s nu cread cinev? c ?n societatea din timpurile noastre nu se ?ntrebuinaz destule puteri; se ?ntrebuinaz multe dar fr folos i tot meteugul ?este de a vedea cum i* putea fi c?t se poate ma? folositoare. -- Un bancheriu de ex. cheltuete o sum foarte mare de putere pentru a face un lucru ne'folositoriu., face o treab care n'ar trebui s fie; ar fi o mare nedreptate s i se zic c nu muncete! Muncete, dar muncete reu! De sigur c dac ar ?ntrebuina alt feliu. e?t?niea de micare pe care o are, ar putea s fac lucruri mult ma? de sam. -- INU? nimene ca s nu chel tueasc destul micare pentru a face .fapte de sam; reul ?este numa? ?ntr'aceea c cheltuete fr folos. -- Chiar i acela care ?? t?r?e picioarele a lene pe toate uliele, nef?c?nd nemic folositoriu, tot cheltuete destul micare pentru a face fapte dac nu mari, cel puin mijlocii.
?ntemeindune pe cele zise ma? sus, putem scoate ur marea c: acea organizare social Ieste mal de sam, care
d c?t se poate mai multe prilejuri de a face fapte bune i c?t se poate mi puine de a face rele. -- i pentru a opri faptele rele s nu cread cinev? c tot meteugul st ?ntru a le descoperi i apoi a pedepsi pe f?ptuitoriu! U or ar fi dac s'ar cere numa? at?ta! * ) i din nefericire ma? numa? at?ta se fcea pana acuma! Cu at?ta ma? pu in se pot opri faptele rele numa? prin pedepse, c?nd le
* ) Mnl? (ma? ales juriti) cred aceasta, cci necontenit strig c pentru moralizarea societe?, trebuie de pedepsit pe vinovai cu cea ma? mare asprime i ?? tac o laud de a pedepsi cu a ceeai asprime pe acel care fur o pine sprg?nd un geam ca i pe un t?lhria mai mare.
-- 245 --
gile s?nt cum le avem astz?, ?n c?t chiar sub apsarea lor, se pot face faptele cele ma? ruinoase i jupiturile cele ma? mari. -- Pentru a opri faptele rele trebuie s st?r pim pricmele lor. -- Degeaba ve? tie? capetele ucigailor (vorbim ctr ace? carii susin pedeapsa cu moartej, v ostenii braele ?n zdar mic?nd ghilotina i cr?nd tru purile moarte ! Ali? vor veni ?n loc i ?nc ma? numeroi! Facei ?n tocma? ca i cum vroind a strpi un copac ne folositorul, nu l'a? scoate din rdcin, ci ?a? t?ea nu mai parte din ramuri; de sigur c crengile, vor crete ma? multe i ma? tari! --Sf?rji? pricina reulu?, cci ?ea ieste rdcina, fptuitorii nu s?nt de c?t ramurile! Pan ce nu va ?ncet srciea cea ?ngrozitoare, c?t timp co piii ce? ma? muli vor crete ca buruienele fr nici o ?ngrijire, ba chiar ma? reu de c?t buruienele, cci ?eleau mcar hran; c?t timp btrini? fr vlag, sau oameni stor? ?nnainte de vreme'prin deprinderi, se vor ?nsura cu fete tinere cu inima de petec, carile pentru o rochie de mtas, o pan de stru sau pentru un piano, se m?ujesc ?n cel ma? greos glod,; c?t vor fi asemenea lu cruri, s nu v ateptai la urmri bune!
Dar, va zice cinev?, pan ce vor ?nceta toate, a ceste pricini ya trece mult, ce s facem cu fctorii de rele ? -- De sigur c s? oprim de a face reu, nu tin dule capetele, dar scoindu? din mijlocul societe?, p zindu? i cut?nd a scoate de la d?ni? mcar cev? folos pentru societate.
Ca s artm c a pedepsi faptele numai, fr a strpi pricina lor, nu folosete ma? nemic, s cercetm u nul din relele cele mai mari ale societe? de astz?: pros tituia (patentat sau nepatentat). -- Se pot face asupra ?e? or? c?te legi ve? vroi i tot nu va ?nceta; facse o poliie de moravuri or? c?t de aspr, ?n zdar, cci prostituiea are rdcini prinse bine ?n sinul societe?. ?ea nu va ?ncet de c?t prin o cretere cum trebuie a fetelor i a bieilor, prin asigurarea mijloacelor de traiu. or? cui muncete o munc potrivit cu destoiniciea sa,
................
................
In order to avoid copyright disputes, this page is only a partial summary.
To fulfill the demand for quickly locating and searching documents.
It is intelligent file search solution for home and business.
Related download
- isabel allende carti gratis
- francois rabelais biblioteca
- pdf7561 revista 22
- ne‑a povestit bineînţeles cum îşi petrecuse
- adina si ilie medrea alexandru grozuta
- e mail 19 octombrie ziua juristului În ţara noastră
- i cuvânt înainte la cunoaşterea lume
- al cistelecan reportaje de dincolo
- christopher marlowe tragica istorie a doctorului faust
- e mail dreptul pravo la mulŢi ani